Ministerstvo kultury
Čj.: 1.683/2001

V Praze dne        ledna 2001
Výtisk č.	

PRO SCHŮZI VLÁDY

Věc : Zajištění regionálních funkcí veřejných knihoven a podpory regionálních kulturních aktivit

Důvod předložení materiálu :					Obsah :
Rozhodnutí ministra kultury					  I. Návrh usnesení
								 II. Předkládací zpráva
III. Zajištění regionálních funkcí                           knihoven a podpora regionálních kulturních aktivit
IV. Příloha

Předkládá :
Pavel Dostál
ministr kultury

I.
Návrh

USNESENÍ
vlády České republiky

ze dne ………č.……..

k zajištění regionálních funkcí veřejných knihoven a podpory regionálních kulturních aktivit

Vláda

I. zrušuje bod IV. usnesení vlády ze dne 8. dubna 1992 č. 259;

II. schvaluje
způsob zajištění regionálních funkcí veřejných knihoven a podpory regionálních kulturních aktivit, obsažený v části III. materiálu;

III. ukládá

1.	ministru kultury 

a)	předložit místopředsedovi vlády a ministru financí rozpis dotací obcím podle bodu II.,

b)	předložit návrh “Programu financování regionálních funkcí veřejných knihoven” po schválení vládního návrhu zákona o veřejných knihovnách a podmínkách jejich provozování (knihovní zákon), schváleného usnesením vlády ze dne 8. listopadu 2000 č. 1.090,

c)	navrhnout příslušnou částku pro zajištění financování regionálních funkcí veřejných knihoven při přípravě státního rozpočtu na rok 2002 a dalších podle bodu II.2.b),

d)	seznámit hejtmany krajů Karlovarského, Pardubického, Jihlavského a Zlínského s usnesením vlády ze dne 28. července 1999 č. 784;

1.	přednostům okresních úřadů Karlovy Vary, Pardubice, Havlíčkův Brod a Zlín ve spolupráci s místopředsedou vlády a ministrem financí a ministrem kultury převést v roce 2001 okresní knihovny podle usnesení vlády ze dne 28. července 1999 č. 784 na příslušné kraje;

IV. žádá hejtmany krajů Karlovarského, Pardubického, Jihlavského a Zlínského, aby napomohli převodu podle bodu III.2

Provedou

ministr kultury
přednostové okresních úřadů Karlovy Vary,
Pardubice, Havlíčkův Brod a Zlín

II.

Předkládací zpráva

k zajištění regionálních funkcí veřejných knihoven a podpory regionálních kulturních aktivit

Vláda schválila usnesením ze dne 8. 11. 2000 č. 1.090 návrh zákona o veřejných knihovnách a podmínkách jejich provozování (knihovní zákon). Tento zákon upravuje v § 2 a 11 poskytování souboru veřejných informačních služeb označovaných jako regionální funkce.

Jedním ze základních východisek předpokládané právní úpravy činnosti veřejných knihoven je, že veřejné knihovny pracují v celostátně koordinovaném systému. Tento nezbytný kooperační systém vyplývá z poznání, že žádná knihovna sama o sobě není schopna uspokojit široké spektrum uživatelských potřeb a je současně motivován snahou o efektivní využití finančních prostředků pocházejících z veřejných zdrojů.

Návrh zákona je v souladu s vládními dokumenty Státní informační politika (usnesení vlády ze dne 31. 5. 1999 č. 525), Kulturní politika (usnesení vlády ze dne 10. 1. 2001 č. 40), Koncepce budování informačních systémů veřejné správy (usnesení vlády ze dne 11. 10. 1999 č. 1.059) a Koncepce státní informační politiky ve vzdělávání (usnesení vlády ze dne 10. 4. 2000 č. 351). Všechny tyto materiály stanoví velkou důležitost veřejných knihoven při zajištění bezbariérového přístupu k informacím všech typů a možnosti jejich demokratického využívání občany jako producenty a příjemci informací v procesu výchovy a vzdělávání. Kulturní politika stanoví obdobně velkou důležitost regionálních kulturních aktivit zejména jako nástroje doplňujícího vzdělání a podílejícího se na prevenci proti nežádoucím aktivitám dětí a mladistvých.

	K zajištění hladkého přechodu regionálních funkcí knihoven na nový systém financování, definovaný zejména zákonem 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla) a souborem zákonů souvisejících s I. etapou reformy veřejné správy, a k zajištění kontinuální podpory regionálních kulturních aktivit ve vybraných okresech předkládá ministr kultury vládě předmětný materiál.

	Místopředseda vlády a ministr práce a sociálních věcí povolil výjimku z požadavku připomínkového řízení podle Jednacího řádu vlády dne 24.ledna 2001 pod č. j. 10/3169/01.

	S ministerstvem financí byl materiál projednán dvakrát, jednou v rámci porady organizované ministerstvem financí k obecnějším souvislostem financování některých činností okresními úřady v roce 2001 dne 22. ledna 2001, podruhé na zvláštním jednání dne 5. února 2001. Tam ministerstvo financí nerozporovalo ani částku 25 mil. Kč na zajištění regionálních funkcí knihoven, ani 9,012 mil. Kč na regionální kulturní aktivity, u níž uvedlo, že je věcí rozhodnutí vlády, zda regionální kulturu podpoří. Souhlasilo také s tím, že součástí materiálu bude i koncepční úvaha ministerstva kultury o programovém zajištění regionálních funkcí knihoven, jež bude v souladu s koncepcí chválenou vládou v návrhu nového knihovního zákona. Materiál je tudíž předkládán bez rozporů.

III.

Důvodová zpráva

1. Zajištění regionálních funkcí knihoven

Regionální funkce knihoven

Územní kooperační systémy se v ČR začaly vytvářet již v meziválečném období a jejich současný stav je výsledkem dlouhodobého vývoje. V rámci kooperačního systému poskytuje knihovna s regionálními funkcemi knihovnám městským a obecním v rámci své územní působnosti různé druhy služeb a podporuje vzájemnou spolupráci. Jedná se zejména o následující služby:
•	pomoc při doplňování a zpracování knihovních fondů
•	budování výměnných knihovních fondů a jejich cirkulace
•	konzultační a poradenská činnost pro knihovny a jejich zřizovatele
•	vzdělávání knihovníků, semináře a porady
•	odborná pomoc při aktualizaci a revizi knihovních fondů
•	odborná pomoc při zavádění a využívání informačních technologií, budování počítačových sítí
•	odborná pomoc při zavádění nových typů služeb
•	tvorba a zpřístupňování fondu regionální literatury, tvorba databází regionálních informací
•	meziknihovní výpůjční a reprografické služby
•	koordinace bibliograficko-informační činnosti a vytváření souborných katalogů
•	statistika a další.

Kooperační systémy umožňují účelnou dělbu práce a efektivní využití veřejných finančních prostředků, neboť jednou investovaná částka je mnohonásobně využita spolupracujícími knihovnami. Mají mimořádný význam pro fungování knihoven v malých obcích, kde garantují průběžnou aktualizaci knihovního fondu a udržení odborného standardu služeb. Napomáhají zvyšovat kvalitu a dostupnost knihovnických a informačních služeb ve všech místech oblasti a přispívají tak k vyrovnání rozdílů mezi možnostmi, které mají obyvatelé měst a malých obcí.

Financování regionálních funkcí do r. 2000

Regionální funkce jsou financovány ze státního rozpočtu nebo územního rozpočtu. V roce 2000 existovaly tyto základní formy jejich financování:

1.	Okresní úřad zřizuje okresní knihovnu a financuje v plném rozsahu regionální funkce. Finanční částka na regionální funkce je součástí celkového rozpočtu okresní knihovny.

2.	Okresní úřad pověří výkonem regionálních funkcí jednu z institucí, kterou zřizuje a poskytuje jí účelovou dotaci na jejich zajištění.

3.	Okresní úřad uzavře smlouvu s městem o poskytování regionálních funkcí městskou knihovnou v okresním městě. Na zajištění výkonu funkcí poskytne městu účelovou dotaci.

4.	Regionální funkce financuje MK ČR (týká se 4 státních vědeckých knihoven).
1
5.	Regionální funkce nejsou financovány a realizovány. V současné době se jedná o okresy Jihlava, Kutná Hora, Mělník, Nymburk, Opava, Příbram, Rychnov nad Kněžnou, Tachov, Třebíč a Žďár nad Sázavou. To se negativně projevuje například rozpadem kooperačních vazeb, nesoběstačností knihoven v malých obcích, snížením kvality knihovních fondů a služeb uživatelům v malých obcích a městech, neefektivním využívání finančních prostředků z veřejných zdrojů, neschopností aktivně využívat informační technologie (automatizace, Internet) ve službách uživatelům. V okresu Příbram dosáhla desintegrace systému veřejných knihoven takové úrovně, že ani nelze zjistit, které veřejné knihovny v okresu působí a není možné provést statistické šetření knihoven ve smyslu zákona č.89/95 Sb., o státní statistické službě, v platném znění. V Jihlavském kraji nejsou zajištěny regionální funkce ve dvou z pěti jeho okresů. Navíc tam ministerstvo kultury nezřizuje a tudíž ani na kraj nepřevede státní vědeckou knihovnu, která by regionální funkce zajistila.

Formy 1 až 4 byly v roce 2000 financovány částkou celkem 80.204 tis. Kč (pro 8.086.288 obyvatel ČR).
•	V 28 okresech realizují regionální funkce městské knihovny v okresních městech a dotují je tamní okresní úřady, v r. 2000 to představovalo částku 23.543 tis. Kč.
•	V 31 okresech pracují dosud okresní knihovny nebo regionální funkce realizují jiné organizace zřízené okresními úřady a tato pracoviště vykonávají regionální funkce v rámci svého rozpočtu s částkou 51.259 tis. Kč.
•	Ve 4 okresech jsou regionální funkce zajišťovány státními vědeckými knihovnami a dosud je financovalo MK ČR a to částkou 5.402 tis. Kč.
•	V 10 okresech na regionální knihovnictví zcela rezignovali.

Celková částka vynakládaná ročně na provoz veřejných knihoven představuje přibližně 1,5 mld. Kč. Financování regionálních funkcí činilo pouze 5,4 % celkových ročních nákladů a je tedy zřejmé, že zásadní část financování veřejných knihoven zajišťují zřizovatelé. Finanční částky na regionální funkce jsou v jednotlivých okresech velmi diferencované, protože o jejich existenci, výkonu a výši finančního příspěvku rozhodovalo každoročně okresní shromáždění starostů, což negativně ovlivňuje zajištění standardních služeb pro občany. Průměrná výše dotace se v jednotlivých okresech pohybovala od 1 Kč na obyvatele po více než 20 Kč na obyvatele ročně. Průměrná dotace na 1 obyvatele v rámci celé ČR tedy činí 11,40 Kč. Vyšší než průměrnou částkou byly financovány regionální funkce v 25 okresech.

Návrh financování regionálních funkcí od r. 2002

Nový knihovní zákon vychází z principů reformy veřejné správy. Základním prvkem pro zajištění regionálních funkcí určuje krajskou knihovnu. Tato knihovna bude v kraji zajišťovat výkon regionálních funkcí buď sama, nebo jejich výkonem smluvně pověří vybrané knihovny v kraji. Financování regionálních funkcí se předpokládá přerozdělením účelové dotace z rozpočtu kapitoly 334 - ministerstvo kultury metodou proporcionálního financování. Částka určená jednotlivým okresům se určí výpočtem zohledňujícím počet obyvatel a veřejných knihoven regionu. Pro zajištění rovnoměrného výkonu regionálních funkcí a fungování systému veřejných knihoven v ČR bude zpracován standard pro výkon regionálních funkcí, který stanoví zejména výčet povinných a fakultativních regionálních funkcí i kvalitativní a kvantitativní parametry jejich výkonu. Účelové financování umožní postupně vyrovnat existující rozdíly a zajistit všem občanům rovnoměrnou dostupnost a kvalitu knihovnických a informačních služeb. Podpora bude pozitivně stimulovat rozvoj systémů veřejných knihoven v jednotlivých krajích i jejich vzájemné propojení v rámci ČR.
Aplikace nařízení vlády, k jehož vydání bude navržený zákon vládu zmocňovat, bude zajištěna Programem financování regionálních funkcí knihoven, který ministr kultury předloží 
2
po přijetí zmíněného zákona vládě. Bude tak dosaženo systémového řešení, majícího oporu v zákoně, které vládě nadále umožní realizovat cíle státní informační politiky při zajištění standardní kvality služeb v této oblasti.

Ministerstvo kultury převede v roce 2000 na vybrané kraje státní vědecké knihovny podle zákona č. 157/2000 Sb., o převodu některých věcí, práv a závazků z majetku České republiky do majetku krajů. V kraji Karlovarském, Pardubickém, Jihlavském a Zlínském však státní vědeckou knihovnu nezřizuje, proto doporučilo vládě, aby na tyto kraje byly převedeny místně příslušné okresní knihovny zřizované okresními úřady, tedy knihovna v Karlových Varech, Pardubicích, Havlíčkově Brodě (v Jihlavě zřizuje knihovnu město) a Zlíně. Vláda návrh akceptovala usnesením ze dne 28. července 1999 č. 784. Absence krajských knihoven v těchto krajích by mohla vést ke komplikacím se zajištěním financování regionálních funkcí knihoven v roce 2001 a s aplikací nového knihovního zákona, jehož účinnost se ve vládním návrhu knihovního zákona předpokládá od 1. ledna 2002. Obdobně by mohla být ohrožena realizace programu Veřejné informační služby knihoven, jenž je součástí Akčního plánu státní informační politiky. Proto se navrhuje uložit přednostům uvedených okresních úřadů převést ve spolupráci s místopředsedou vlády a ministrem financí a ministrem kultury uvedené čtyři knihovny na kraje ještě v roce 2001.

Zajištění regionálních funkcí v r. 2001

Nová rozpočtová pravidla (zákon 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů) a zákon 147/2000 Sb., o okresních úřadech, umožňují okresním úřadům financovat pouze jimi zřizované příspěvkové organizace či organizační složky. To znemožní dosavadní praxi, kdy v cca 30 okresech vykonává regionální funkce městská knihovna v okresním městě a tyto funkce jsou financovány prostřednictvím účelové dotace poskytnuté okresním úřadem. (Obdobná situace nastane nejpozději koncem roku 2002 v ostatních okresech v souvislosti se zánikem okresních úřadů a převodem okresních knihoven pod nové zřizovatele – města.)

Hrozí tak, že by se mohl ČR rozpadnout nezbytný a fungující systém veřejných knihoven. Okresní města totiž nemají zájem ze svého rozpočtu financovat funkce přesahující území města a sloužící obyvatelům jiných obcí v okrese. Přestala by fungovat pomoc malým knihovnám, nebyly by obnovovány a doplňovány knihovní fondy neprofesionálních knihoven v malých obcích, účinně by nebylo možné naplňovat usnesení vlády (k Státní informační politice, ke Kulturní politice, ke Koncepci státní informační politiky ve vzdělávání) ani některé zákony (zákon o statistice).

I kdyby se výkon regionálních funkcí veřejných knihoven na území ČR podařilo obnovit již od r. 2002 v souvislosti s aplikací nového knihovního zákona, obtížně dojde k obnově v plném rozsahu a stávající kvalitě. Kvalifikovaní pracovníci budou muset být propuštěni (z důvodu nedostatku prostředků na jejich platy v roce 2001), dojde k nežádoucímu přerušení kontinuity budování regionálních fondů a databází, malé obce budou minimálně rok bez obnovy knihovního fondu.

Ministerstvo kultury po dohodě s ministerstvem financí proto navrhuje: 
•	Zajistit regionální funkce knihoven ve vybraných okresech v roce 2001 dotacemi obcím z kapitoly VPS ve výši 25 000 tis. Kč.
•	Navýšit od roku 2002 finanční kapitolu Kultura o 92 000 tis. Kč – tato částka představuje státem garantovaný standard pro systémové zajištění regionálních funkcí knihoven.
•	Zajistit od roku 2002 výše uvedeným způsobem systémové financování regionálních funkcí veřejných knihoven.
3

2.	Podpora regionálních kulturních aktivit

     S účinností k 15. dubnu 1992 byl na základě názoru, že veškeré kulturní dění se musí dít z vůle občanů, nikoli na základě zákona a je především věcí samosprávy, zákonem č. 165/1992 Sb. zrušen tzv. osvětový zákon č. 52/1959 Sb., který byl v tehdejších podmínkách naprosto nevyhovující. Byť se tehdejší ministr kultury ČR a posléze i vláda ČR (prosinec 1991) obrátili na přednosty OkÚ a starosty měst s prohlášením o kulturních službách, došlo k masovému rušení kulturních institucí, které byly do té doby hierarchicky uspořádané do stanovených kategorií a byly také zcela ekonomicky závislé na prostředcích státního rozpočtu. Pro kulturní život měst a obcí byl uvolněn svobodný prostor a zároveň se ve státním rozpočtu výrazně ztenčily i finanční prostředky na organizování a podporu kulturního života. Tam, kde byly kulturní instituce (především se jednalo o krajská a okresní kulturní střediska a také o odborová kulturní zařízení) bez náhrady zrušeny, narostly postupem času nároky na koordinační a organizační práci okresních úřadů. 
     Všechny tyto skutečnosti vedly v letech 1991 a 1992 k výraznému úbytku jak samotných  počtů neprofesionálních uměleckých souborů ve všech oborech, tak k výraznému snížení počtu festivalů a přehlídek (zejména na regionální úrovni ) v této oblasti kultury.
     Ministerstvo kultury si však již v r. 1992 uvědomovalo, že oblast neprofesionálního umění i všech dalších kulturních aktivit představuje v celku české kultury tradičně druhou velkou oblast vedle profesionálního umění, bez níž by obraz národní kultury nebyl úplný. Proto ji hodlalo výrazněji podpořit, a to zejména tam, kde je její těžiště - tzn. tam, kde vzniká a především působí, to jest v místech, obcích, okresech.
     Předložilo proto v r. 1992 k projednání vládě materiál “Prohlášení vlády ČR o kulturních službách”, ke kterému bylo přijato usnesení č. 259 ze dne 8. dubna 1992. Toto usnesení, kromě jiného, doporučilo přednostům okresních úřadů prostřednictvím okresních shromáždění všestranně podporovat oblast zájmových aktivit a kulturních služeb obyvatelstva včetně jejího finančního zabezpečení.
     Plnění tohoto usnesení během krátké doby přispělo ke stabilitě a postupnému rozvoji kulturního života a okresní úřady výrazně napomohly dokonce ke vzniku a budování nových kulturních  tradic. Nelze  to  beze  vzniku tvrdit  o  všech  okresních  úřadech, ale  lze  hovořit 
o 80 % z nich. Výrazně se rovněž postupně zlepšila podpora obcemi (jde však zejména o podporu činnosti souborů, v menší míře o přehlídky a festivaly). 

     MK ČR provedlo ve spolupráci s okresními úřady podrobný průzkum, jaké typy kulturních služeb byly z jejich rozpočtu financovány. Bylo zjištěno, že v roce 2000 přispěly okresní úřady v oblasti regionálních kulturních aktivit zejména na :

•	přehlídky a festivaly celostátní, regionální, okresní a tradiční místní akce, které patří do   kalendáře zájemců a odborníků v jednotlivých oborech,
•	postupové regionální a okresní přehlídky v jednotlivých oborech,
•	celostátní, regionální a okresní přehlídky a setkání souborů a jednotlivců národnostních menšin okresů,
•	okresní akce a regionální akce kulturních aktivit handicapovaných,
•	činnost vyspělých souborů v jednotlivých oborech, které jsou základem místní kultury,
•	okresní a regionální akce a aktivity v oblasti tradiční a lidové  kultury,
•	činnost neprofesionálních uměleckých těles (nastudování uměleckých děl, zahraniční reprezentace, apod).  

4
Tyto dotace obcím jsou zároveň naplněním usnesení vlády č. 401/1999 ke Strategii účinnější státní podpory kultury. Ve specializovaných oblastech pak naplněním i jiných závazků ČR (např. Dokument UNESCO k podpoře a ochraně tradiční a lidové kultury a dále závazek podpory kulturních aktivit národnostních menšin, sledovaný Radou Evropy).
     Z hlediska ekonomického jsou součástí vícezdrojového financování této oblasti, kdy prostředky z veřejných zdrojů jsou doplněny dalšími zdroji (sponzoři, vlastní příspěvky účastníků  apod.) Z hlediska věcného existuje v ČR jedinečný systém postupových přehlídek  a soutěží v řadě oborů dětí  a mládeže a dospělých. Byť vznikl v poslední třetině 20. století, byl po roce 1989 potvrzen samotnými amatérskými umělci jako součást organizační struktury neprofesionálního umění v ČR, která  má  vliv na udržení  a rozvíjení umělecké úrovně. Tento systém zahrnuje amatérská divadla všech druhů, film, scénický tanec dospělých a ve všech dětských uměleckých aktivitách okresní kola (jejich počet stoupal zejména v posledních třech letech), regionální přehlídky jako výběrové pro celostátní přehlídky a národní a celostátní druhové přehlídky. Bez regionálních přehlídek jako formy veřejné soutěže by bylo prakticky nemožné uskutečnit výběr na národní přehlídky, tj. realizovat je v dosavadní kvalitě.
     Neposkytnutí dotace na další významné akce by znamenalo ohrožení jejich konání. Tyto akce a aktivity jsou nenahraditelné také z hlediska místní kultury jako základ aktivního přijímání umění a kultury obyvateli, zvláště malých sídel, jichž je v ČR většina. Patří do kulturního kalendáře akcí a jejich souhrn má výrazný dopad na kvalitu životního způsobu v daném místě.
    V řadě okresů s vícenárodnostním složením patří mezi tradiční akce také festivaly a setkání národnostních menšin (zejména jde o občany ČR polské a romské národnosti).

     V r. 2000 byl přijat zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), který nabyl účinnosti k 1. 1. 2001. Podle něj mohou dotace ze státního rozpočtu poskytovat pouze organizační složky státu taxativně stanovené v § 14 odst. 2, nebo ten, koho určí zvláštní zákon. Vzhledem k tomu, že okresní úřad není mezi taxativně stanovenými organizačními složkami státu, může poskytovat dotaci pouze v případě, že jej k tomuto poskytnutí určí zvláštní zákon. Pro oblast tzv. kulturních aktivit (regionální přehlídky neprofesionálního umění, výstavy, podpora významných kulturních výročí, kulturní využití volného času dětí a mládeže atp.) však neexistuje po zrušení tzv. “osvětového zákona” žádná zákonná norma, bod IV. usnesení vlády č. 259 z  r. 1992 se změnou rozpočtových pravidel stal neaplikovatelným a proto se opět může opakovat situace z let 1990 - 1992 a dojde k útlumu kulturního života v celé ČR. Finanční prostředky, které do kultury investovaly okresní úřady, budou citelně chybět, neboť je zatím nemohou vydávat krajské úřady a ministerstvo kultury takovými finančními prostředky rovněž nedisponuje, navíc není možné z centrální úrovně funkci okresních úřadů bez jejich důkladné znalosti terénu nahradit. 

     Ze všech činností, které dosud okresní úřady financovaly, byly po zralé úvaze vybrány pouze ty akce, které lze pro daný region pokládat za stěžejní, či bez nichž by byla narušena kontinuita rozvoje jednotlivých oborů neprofesionálního umění. (Jedná se např. o festivaly a přehlídky typu Jiráskův Hronov, Porta, Slavnosti pětilisté růže, Slezské dny, Setkání na hranici, Zlatá křídlovka, atp.). Ačkoli ze zjišťování údajů bylo možné vysledovat pro tyto aktivity  v rozpočtech okresních úřadů cca 35 mil. Kč, provedený přísný výběr tuto částku snížil na minimální možnou výši, kterou MK ČR pokládá za nezbytnou pro zachování úrovně regionální kultury, tzn. 9 012 tis. Kč.  
     Po projednání s ministerstvem financí proto ministerstvo kultury navrhuje poskytovat dotace prostřednictvím kapitoly VPS. Do měsíce po schválení materiálu vládou předloží ministerstvo kultury ministerstvu financí přesný rozpis dotací jednotlivým obcím.

5

IV.

Příloha 1

Tabulka dotací na regionální funkce knihoven z prostředků okresních úřadů v roce 2000, jež je
návrhem na rozdělení finančních prostředků v r. 2001

			SKUTEČNOST 2000	
				
poř.	okres	počet obyvatel	dotace na regionální 	
čís.	 knihovna s RF	okresu	funkce od okresního	
			úřadu v Kč	
1	Benešov, MěK	88 656	521 001	
2	Beroun, MěK	75 593	60 000	
3	Blansko, MěK	107 981	560 000	
4	Břeclav, MěK	124 928	450 000	
5	Č.Lípa, MěK	105 807	900 000	
6	Č.Krumlov, MěK	59 304	1 103 500	
7	Děčín, MěK	133 768	1 100 000	
8	Frýdek-Místek, MěK	228 291	100 000	
9	Chrudim, MěK	105 449	500 000	
10	Jablonec n.N., MěK	88 291	200 000	
11	Jičín, MěK	77 286	1 000 000	
12	Jindř.Hradec, MěK	93 635	340 000	
13	Karviná, RK (město)	283 128	4 000 000	
14	Klatovy, MěK	88 145	80 000	
15	Kolín, MěK	95 592	200 000	
16	Louny, MěK	86 094	495 000	
17	Ml.Boleslav, KMB (město)	112 215	2 600 000	
18	Náchod, MěK o.p.s.	112 816	450 000	
19	N.Jičín, MěKS	161 396	100 000	
20	Praha záp. (Jílové)	77 473	300 000	
21	Přerov, MěK	70 320	1 229 102	
22	Přeštice(Plz.jih), MěKS	67 670	1 000 000	
23	Rakovník, MěK	53 936	1 200 000	
24	Rokycany, MěK	45 640	200 000	
25	Šumperk, MěK  	62 357	1 355 000	
26	Trutnov, MěK	121 569	1 050 000	
27	Ústí n.Orl., MěK (město)	139 342	120 000	
28	Vsetín, MVK (město)	148 207	3 008 000	
29	Znojmo, MěK	114 180	700 000	
	celkem	3 129 069	24 921 603,00	

	Zaokrouhleno na 25 000 tis Kč.

						                 Příloha 2

Přehled okresů a výše dotace pro regionální kulturní aktivity

	OKRES	v tis. Kč	
			
1	Brno – venkov	10	
2	Bruntál	63	
3	Břeclav	321	
4	Česká Lípa	16	
5	Český Krumlov	192	
6	Děčín	103	
7	Frýdek – Místek	514	
8	Hodonín	124	
9	Hradec Králové	472	
10	Chomutov	179	
11	Chrudim	152	
12	Jablonec nad Nisou	80	
13	Jeseník	40	
14	Jičín	177	
15	Jihlava	95	
16	Jindřichův Hradec	14	
17	Karlovy Vary	30	
18	Karviná	245	
19	Kladno	30	
20	Klatovy	18	
21	Kolín	20	
22	Kroměříž	242	
23	Liberec	274	
24	Litoměřice	184	
25	Louny	55	
26	Mělník	84	
27	Mladá Boleslav	140	
28	Most	265	
29	Náchod	350	
30	Nový Jičín	170	
31	Nymburk	90	
32	Olomouc	70	
33	Opava	130	
34	Pardubice	172	
35	Pelhřimov	13	
36	Plzeň – sever	50	
37	Prostějov	88	
38	Přerov	200	
39	Rakovník	25	
40	Rokycany	50	
41	Rychnov nad Kněžnou	155	
42	Semily	54	
43	Strakonice	110	
44	Svitavy	1377	
45	Šumperk	307	
46	Tábor	20	
47	Teplice	94	
48	Trutnov	71	
49	Třebíč	105	
50	Ústí nad Labem	190	
51	Ústí nad Orlicí	133	
52	Vsetín	219	
53	Vyškov	165	
54	Zlín	435	
55	Znojmo	30	
	CELKEM	9012	

Okresy v přehledu neuvedené neposkytovaly dotace na podporu regionální kultury v roce 2000, není tam tudíž naléhavá potřeba zajistit kontinuitu kulturních akcí.