NÁRODNÍ   STRATEGIE   PRO  ROZVOJ ČTENÁŘSKÉ   GRAMOTNOSTI VE SLOVINSKU

Podnětem pro vytvoření nástinu Národní strategie byly výsledky mezinárodního průzkumu, které ukázaly nedostačující úroveň čtenářské gramotnosti u slovinských žáků a dospělých osob a upozornily na nutnost systematického přístupu k této oblasti. Také domácí průzkum svědčí o tom, že se bude bez patřičné přípravy Národní strategie pro zvyšování úrovně čtenářské  gramotnosti rozdíl mezi úrovní ve Slovinsku a v jiných moderních státech pouze zvětšovat.

Národní strategií se vláda rozhodla převzít starost o rozvoj čtenářské gramotnosti, ale za realizaci však není odpovědné pouze ministerstvo školství, ale i všechna další ministerstva, jako i různé vládní a nevládní organizace. Realizace Národní strategie pro rozvoj čtenářské gramotnosti je naplánována na rok 2007, který vláda rovněž prohlásila za Rok národní gramotnosti.

Strategickým cílem zvyšování gramotnosti je rozvíjet u všech občanů Republiky Slovinsko dovednosti, schopnosti a znalosti, které jim budou umožňovat plný, úspěšný a tvořivý život jak v oblasti soukromé, tak v oblasti pracovní a společenské.

1. ZÁKLADNÍ  PRINCIPY  NÁRODNÍ  STRATEGIE

a.) Princip vědomí významu a problému gramotnosti
Jedná se o uvědomování odborné i laické veřejnosti o významu úrovně gramotnosti, tady mají klíčovou roli média.

b.) Princip komplexního přístupu
Zvyšování gramotnosti zasahuje všechny generace, jak předškoláky tak i seniory, všechny oblasti života (práce, volný čas, kultura, zdravotnictví atd.) a také všechna prostředí – školu, rodinu, pracovní kolektiv.

c.) Princip přístupu pro všechny
Jedná se o zajištění regionálního přístupu všech forem vzdělání (formálních i neformálních) – tady mají klíčovou roli knihovny. Vycházíme z potřeb jednotlivců a konkrétního prostředí.

d. Princip partnerství
Je nutná odborná spolupráce různých společenských subjektů na stejné úrovni (např.spolupráce ministerstev na národní úrovni), jakož i mezi odlišnými úrovněmi (např.národní a lokální úroveň) 

e.) Princip odbornosti
V oblasti zvyšování gramotnosti působí odborníci, kteří svoji kvalifikaci stále doplňují a zvyšují.

f.) Princip hodnocení a sebehodnocení
Pro realizaci zvyšování vývoje gramotnosti v souladu s potřebami konkrétního prostředí je nutné dobře naplánovat a zhodnotit vlastní práci. Abychom zjistili potřeby určitého prostředí, je nutné také stále systematicky sledovat úroveň gramotnosti.

2. SPECIFICKÁ ČÁST NÁRODNÍ STRATEGIE

I. Předškolní období

-	zajišťovat dětem takové činnosti, které by v souladu s jejich vývojovými schopnostmi a potřebami prostředí podněcovaly zájem o jazyk a čtení. Důraz je kladen na hravé poznávání jazyka, vývoj mluvy a vztahu ke knížkám
-	děti si zvykají na běžné používání knižního a neknižního materiálu a různých médií
-	uvědomovat rodiče a odborné pracovníky ve školkách a knihovnách o důležitosti vývoje čtenářské gramotnosti u dětí s důrazem na rodinné čtení

II. Základní škola

První tři roky: Vyvíjet základy čtenářské  gramotnosti

-	poslech různých obsahů s různými cíli (zapamatování, hodnocení, prožitek, uvolňování)
-	poznávání různých druhů textů 
-	techniky hlasitého čtení různých textů a pochopení textu
-	vypravěčské schopnosti
-	začátek psaní (poznávání písmen, vývoj technik psaní, vytváření prvních textů)
-	vývoj zájmu o čtení
-	poznávání čtenářských a jiných informačních zdrojů (knihoven, knihkupectví aj.)

Další tříleté období: Vyvíjet 

-	schopnost čtení různých textů a dosáhnout automatizovanou techniku čtení, používání různých technik čtení pro pochopení textu
-	schopnost psaní (různé techniky psaní, strategie pro vytváření textů)
-	různé druhy poslechu (s prožitkem, pochopením a hodnocením)
-	samostatné používání knihoven

Poslední tříleté období: Vyvíjet

-	schopnost čtení s využitím různých druhů čtecích technik (učení, prožitek, informování…)
-	schopnost vytvářet texty pro různé účely
-	schopnost poslechu různých textů v rozdílných podmínkách
-	schopnost mluvy – zvládání dovednosti komunikace (jednání) a prezentace mluvených textů
-	samostatný účelový výběr a použití různých druhů informačních zdrojů

III. Střední škola

Vyvíjet:

-	schopnost kritického poslechu
-	schopnost čtení s účinným použitím čtecích technik a kritické čtení různých druhů textů
-	schopnost vytvářet účinné mluvené a psané texty s ohledem na různá témata, účely a podmínky
-	efektivní využití jazyka pro samostatnou práci (pro další studium resp. pro osobní vývoj v zaměstnání a společnosti)
-	kritické využití médií s vědomím, že vývoj technologií a znalostí mění strategii a zvětšuje možnost samostatného výběru získávání informací a jejich prezentaci na všech úrovních a ve všech oblastech

IV. Vysokoškolské instituce

Vyvíjet:

-	dosavadní gramotnost pro získávání učebních a badatelských zkušeností v rámci samostatného studia pomocí různých médií
-	informační gramotnost jako dovednost pro formování otázek a strategií hledání odpovědí na problémové otázky a schopnost prezentace výsledků v souladu s účelem
-	schopnost tvořivé a kritické ústní a písemné komunikace a poslechu
-	kritickou gramotnost ve smyslu posouzení vhodnosti zdrojů a kritického hodnocení informací pro vzdělávací, badatelské a jiné účely 
-	vztah vůči odbornému jazyku a jeho použití

V. Dospělí

-	vyvíjet schopnost písemné a ústní komunikace v různých podmínkách a pro různé účely
-	vyvíjet schopnost získávání, pochopení, hodnocení a využití informací v procesu učení
-	podporovat zájem o různé texty z různých oblastí pro potřeby celoživotního studia a aktivního prožívání volného času

3. ÚROVNĚ   GRAMOTNOSTI

Úrovně se vytvářejí pro jednotlivé stupně vzdělávacího procesu a představují základ pro další vývoj gramotnosti. Tyto úrovně mají být v souladu s vývojem společnosti a výsledky oboru.

3.1. Předškolní období

Na konci tohoto období mají děti vyvinuté tyto schopnosti:

-	znají různé druhy obrázkového či textového materiálu
-	v materiálu ke čtení rozlišují obrázkovou a čtecí část
-	sledují a chápou přečtený nebo vyprávěný obsah
-	vytvářejí různá grafická a výtvarná sdělení
-	znají různé zdroje informací

3.2. Základní škola

Na konci prvního tříletého období žáci:

-	znají význam psaní a čtení
-	dle návodu vytvářejí krátké a srozumitelné vyprávěné texty
-	poslouchají krátké texty a chápou je
-	píší krátké a jednoduché texty s použitím všech písmen abecedy
-	osvojí si čtecí techniku a čtou krátké texty hlasitě i tiše a chápou je
-	znají lokalitu zdrojů ke čtení (knihovny, knihkupectví)

Na konci druhého tříletého období žáci:

-	poslouchají a shrnují texty, vhodné pro jejich vývojový stupeň
-	vytvářejí psané a vyprávěné texty a berou zřetel na základní gramatická pravidla
-	plynně čtou, přečtené texty chápou a znají strategii ke zlepšení pochopení
-	využívají základní čtecí strategie
-	samostatně navštěvují knihovny

Na konci základní školy žáci:

-	samostatně tvoří písemné a ústní texty a berou zřetel na gramatická pravidla
-	z přečteného a napsaného dokáží nalézt podstatu a kriticky ji zhodnotit
-	plynně čtou a rychlost čtení dokáží přizpůsobit náročnosti textu
-	vybírají si a používají vhodnou čtecí a psací strategii
-	to, co si přečetli, dokáží využit v různých podmínkách
-	samostatně si vybírají a používají knihovnický fond a jiné informační zdroje

3.3. Střední škola

Na konci střední školy studenti:

-	přečtený nebo vyslechnutý text dokáží kriticky zhodnotit
-	při vytváření písemných textů a čtení vybírají účinné psací nebo čtecí strategie
-	vytvářejí vyprávěné či písemné texty s ohledem na různé okolnosti, témata nebo účely
-	zvládají samostatnou práci s texty
-	rozeznávají sdělnost textů v různých médiích
-	samostatně vybírají, používají a prezentují informace v různých životních podmínkách

3.4. Vysokoškolské instituce

Na konci studia studenti:

-	v rámci samostatného studia, při badatelské práci nebo v každodenním životě používají různé čtecí a psací strategie a také různé informační zdroje 
-	písemné a vyprávěné texty dokáží kriticky zhodnotit a jejich sdělení smysluplně využit v různých podmínkách
-	zvládají strategii vytváření odborných a jiných textů
-	dokáží používat odborný jazyk

3.5. Dospělí

Dospělí:

-	zvládají základní schopnosti písemné a ústní komunikace v různých podmínkách a pro různé účely nejméně na úrovní ukončené čtyřleté střední školy
-	dokáží získávat, pochopit, zhodnotit nebo využit informace pro potřeby pracovního místa, rodinného a společenského života
-	využívají různé informační zdroje

4. REALIZACE NÁRODNÍ STRATEGIE PRO ROZVOJ GRAMOTNOSTI

K realizaci Národní strategie jsou zapotřebí programy pro systematický rozvoj gramotnosti, vhodní odborníci, síť realizátorů a systémové uspořádání, které zajistí co nejlepší přistup pro všechny obyvatele Slovinska. Zvláštní pozornost musí být věnována zranitelným skupinám. (skupiny, kterým společnost ve skutečnosti neposkytuje stejný přístup k hodnotám: chudší lidé, méně vzdělaní dospělí, přistěhovalci a jejich potomkové, Romové, děti a dospělí se zvláštními potřebami).

4.1. Programy

Pro systematický vývoj gramotnosti na všech úrovních vzdělávacího procesu je nutné:

-	podporovat vývoj a realizaci veřejně dostupných programů pro zvyšování gramotnosti, které probíhají jak na národní, tak na lokální úrovní s cílem oslovit různé cílové skupiny
-	doplňovat a stále modernizovat učební plány ve formálním vzdělávacímu procesu pro různé cílové skupiny
-	zvětšovat výběr různých programů ve formálním či neformálním vzdělávacím procesu pro různé cílové skupiny
-	vyvíjet kvalitní učební materiál a pomůcky pro hodnocení dosažené úrovně gramotnosti

4.2. Vzdělávání a školení pracovníků

Pro účinný vývoj gramotnosti je nutné:

-	systematicky zapojovat obsahy z oblasti vývoje gramotnosti do vysokoškolského (magisterského) studia všech pedagogických pracovníků
-	zavádět specializaci a postgraduální studium z oblasti gramotnosti
-	zajistit stalé, odborné doškolování pracovníků v programech z oblasti vývoje gramotnosti s ohledem na poslední výsledky v teorii a praxi (úspěšné příklady)
-	připravit pracovníky na uskutečňování neformálního vzdělávacího procesu
 
4.3 Síť

4.3.1. Sít realizátorů, kteří uskutečňují národní strategii

-	zvýšit počet realizátorů programu gramotnosti
-	zvýšit počet realizačních programů a přístup ve všech regionech
-	zajistit spolupráci různých institucí na různých úrovních

4.3.2. Přistup ke zdrojům z oblasti gramotnosti

Pro všechny občany Slovinska je nutné zajistit přistup k:

-	různým formám zvyšování gramotnosti pro různé cílové skupiny
-	moderním technologiím, informačním zdrojům a školení pro užívání komunikační technologie, které je pro účastníky ve veřejných institucích zdarma
-	kvalitnímu a různorodému materiálu, který umožňuje dosahování zadaných cílů na všech úrovních, v rámci formálního a neformálního vzdělávacího procesu a  kvalitního trávení volného času, který je pro uživatele ve veřejných institucích zdarma

4.4. Systémové uspořádaní 

Realizaci Národní strategie pro rozvoj gramotnosti bude mít na starosti Národní rada pro gramotnost u Vlády RS jako nezávislá instituce. Národní rada bude sestavená z odborníků pro oblast gramotnosti všech věkových kategorií (do 10 členů) a z představitelů vládních resortů, klíčových pro vývoj gramotnosti (do 5 členů). Vláda jmenuje Národní radu na čtyřleté období a zajistí jak administrativní a technickou podporu, tak prostředky pro její práci. Národní rada funguje na základě jednacího řádu.

Úkoly Národní rady pro gramotnost:

-	příprava Akčního plánu realizace Národní strategie pro rozvoj  gramotnosti a příprava odborného základu pro jeho realizaci
-	motivace gramotnosti v rámci jiných normativních a strategických aktů, které zahrnují tuto oblast
-	koordinace úkolů a kompetencí mezi resorty z oblasti vzdělávání, práce, rodiny, zemědělství, zdraví, kultury, technologie, informatiky, ekonomiky a financí
-	příprava návrhu propagace Národní strategie (spolupráce s médii na všech úrovních)
-	příprava kroků hodnocení realizace  všech činností, naplánovaných v Národní strategii
-	zjišťování potřeb a příprava návrhů výzkumných témat
-	potvrzování úrovní gramotnosti, navrhování a sledování efektivnosti realizace programů, sledování plnění jednotlivých fází Akčního plánu a zajišťování návrhů pro další činnost
-	prezentace uskutečňování Národní strategie ve vládě

Vláda a příslušný výbor Poslanecké sněmovny projednávají  podněty a návrhy Národní rady a zaujímají stanovisko.  

4.4.2. Financování

Finanční prostředky pro realizaci Akčního plánu zajistí Vláda RS resp. příslušná ministerstva na základě návrhu Národní rady pro gramotnost.

4.4.3. Akční plán realizace Národní strategie

-	roční plány pro realizaci Národní strategie s konkrétnými úkoly až po nejnižší úroveň příslušnosti (např.školy, úřady práce atd.) připraví ministerstva na základě Akčního plánu
-	roční plány musí být promítnuty do dokumentů regionálních rozvojových agentur a orgánů místní samosprávy
-	roční plány pro realizaci Národní strategie připraví též sociální partneři.

Přeložila: Ingrid Vostrá